A magyar mezőgazdaság egyes tesztüzemi mutatóinak vizsgálata, európai uniós kitekintésben
Copyright (c) 2023 Lentner Csaba
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
This work is licensed under a Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International License.
Absztrakt
A mezőgazdaság hagyományosan meghatározó ágazata a magyar nemzetgazdaságnak. A 2004-es EU-csatlakozással a közös agrárpolitika (KAP) érvényes lett hazánkban is, amely számos kihívást és lehetőséget adott a termelőknek. A tanulmány célja, hogy áttekintse a KAP fejlődését, fókuszban a csatlakozás óta eltelt eseményekkel. Ezen túlmenően a mezőgazdaság makrogazdasági szerepét vesszük górcső alá, az EU28 és a visegrádi országcsoport kontextusában. Az elemzésben mikroszintű elemzést is végzünk a 2004–2020 közötti időszakra, amelyben a tesztüzemi rendszer adatait alapul véve vizsgáltuk meg a kibocsátás, hozzáadott érték, vagyon és a támogatások alakulását idősoros elemzéssel. Megállapítottuk, hogy a magyar mezőgazdaság több változó vonatkozásában elérte az EU28 átlagos fejlettségi szintjét, erőforrásait magas hatékonysággal használja fel, de fejlődését gátolja az alacsony üzemméret és az ebből fakadó alacsonyabb hitelképesség és gépesítettség.
Kulcsszavak:
Hivatkozások
Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.). A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. Online: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:02013R1306-20200201
Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/Eu rendelete (2013. december 17.). A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/ EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatá¬lyon kívül helyezéséről. Online: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013R1308&from=BG
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata (2012). Online: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT
Daugbjerg, Carsten (1999): Reforming the Cap: Policy Networks and Broader Institutional Structures. JCMS Journal of Common Market Studies, 37(3), 407–428. Online: https://doi.org/10.1111/1468-5965.00171
Dénes Zoltán (2021): A válság ellenére is nőtt a hazai mezőgazdaságban elérhető jövedelem. Világgazdaság, 2021. április 17. Online: https://www.vg.hu/agrar/2021/04/a-valsag-ellenere-is-nott-a-hazai-mezogazdasagbanelerheto-jovedelem
Eurostat (2015): Agriculture, Forestry and Fishery Statistics. Online: https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-statistical-books/-/ks-fk-14-001
Feldman Zsolt (2022): Ismét nyílik a Mezőgazdaság digitális átállásához kapcsolódó precíziós fejlesztések támogatása pályázat. Magro.hu, 2022. december 30. Online: https://www.magro.hu/agrarhirek/ismet-nyilik-a-mezogazdasag-digitalis-atallasahoz-kapcsolodo-precizios-fejlesztesek-tamogatasa-palyazat/
Guo, Xiangdong et al. (2021). Agricultural Support Policies And China’s Cyclical Evolutionary Path of Agricultural Economic Growth. Sustainability, 13(11), 6134. Online: https://doi.org/10.3390/su13116134
Győri Enikő (2021): Válságból válságba, avagy mit tanult az Európai Unió a gazdasági krízisek kezelése terén. Európai Tükör, 24(3). Online: https://doi.org/10.32559/et.2021.3.5
Halmai Péter (2021): Középpontban a reziliencia. A Gazdasági és Monetáris Unió mélyülésének egyes mechanizmusai. Pénzügyi Szemle, 66(1), 7–31. Online: https://doi.org/10.35551/PSZ_2021_1_1
Halmai Péter (2022): Poszt-Covid kilábalás: középpontban a kínálati oldal. Külgazdaság, 66(1), 58–71. Online: https://doi.org/10.47630/KULG.2022.66.1-2.58
Hegedűs Szilárd – Lencsés Enikő (2022): Az agrárium teljesítményének változása a 2008-as gazdasági válság és a COVID-19 hatására Magyarországon. In Szegedi Krisztina (szerk.): Diszkussziók gazdasági és pénzügyi kihívásokról, fenntarthatóságról és szabályozói megfelelőségről a Covid alatt. Budapest: Budapesti Gazdasági Egyetem, 3–16. Online: https://doi.org/10.29180/9786156342409_1
KSH (2020): Agrárcenzus 2020. Online: https://www.ksh.hu/agrarcenzusok_agrarium_2020
Lentner, Csaba (1998): Dilemmas of Hungary’s Agricultural Future Contrasted with its Historical Background and Developed Market Economy Models. In Gidai, Erzsébet (szerk): On the Eve of the 21st Century. Challenges and Responses. Budapest: Akadémiai, 175–184.
Lentner Csaba (2004): A magyar agrárfinanszírozás jellemzői az EU csatlakozás küszöbén. Gazdálkodás, 48(1), 69–78.
Mészáros Kornélia – Lencsés Enikő (2019): Az EU támogatás politikájának változása a szarvasmarha ágazatban Magyarországon. In: Bálint Csaba et al. (szerk.): Rurális térségek a 21. században. [H. n.]: Doktoranduszok Országos Szövetsége, 157–164. Online: https://oszkdk.oszk.hu/storage/00/02/81/60/dd/1/Rur__lis_t__rs__gek_tanulm__nyk__tet_(1).pdf
Muhaimin, Abdul Wahib – Retnoningsih, Dwi – Pariasa, Imaniar Ilmi (2023): The Role of Women in Sustainable Agriculture Practices: Evidence from East Java Indonesia. IOP Conference Series Earth and Environmental Science, 1153, 012005. Online: https://doi.org/10.1088/1755-1315/1153/1/012005
Nagy István (2022): Több, mint 5300 milliárd forintot fordítunk az Agrárium támogatására. Online: https://drnagyistvan.hu/tobb-mint-5300-milliard-forintot-forditunk-az-agrarium-tamogatasara/
Nyikos Györgyi (2022): Fejlesztéspolitika. Következő Nemzedék EU, helyreállítási és rezilienciaépítési eszköz. Budapest: Nemzeti Közszolgálati Egyetem. Online: http://real.mtak.hu/145091/1/Fejlesztespolitika_KovetkezonemzedekEUhelyreallitasiesrezilienciaepitesieszkoz.pdf
Popp József – Lakner Zoltán – Oláh Judit (2019): A Közös Agrárpolitika reformja 2021–2027 között. A falu, 34(1), 11–21. Online: http://www.agrarlapok.hu/sites/default/files/falu_2019_01.pdf
Potori Norbert – Kovács Máté – Vásáry Viktória (2013): A közvetlen támogatások új rendszere Magyarországon 2014–2020 között: kötelező elemek és a döntéshozók mozgástere. Gazdálkodás, 57(4), 323–332. Online: http://real.mtak.hu/id/eprint/15829
Rumanovská, L’ubica (2016): Impact of EU Common Agricultural Policy 2014–2020 Implementation on Agriculture in Slovak Republic. Scientific Papers Series Management, Economic Engineering in Agriculture and Rural Development, 16(1), 459–466. Online: http://managementjournal.usamv.ro/pdf/vol.16_1/Art71.pdf
Roubík, Hynek et al. (2022): Current Coronavirus Crisis and Past Pandemics – What Can Happen in Post-COVID-19 Agriculture? Sustainable Produciton and Consumption, 30(March), 752–760. Online: https://doi.org/10.1016/j.spc.2022.01.007
Szabo, Luboslav – Grznár, Miroslav – Zelina, Michal (2018): Agricultural Performance in the V4 Countries and its Position in the European Union. Agricultural Economics, 64(8), 337–346. Online: https://doi.org/10.17221/397/2016-AGRICECON
The World Bank (2022): Agriculture, Forestry and Fishing, Value Added (% of GDP). Online: https://databank.worldbank.org/reports.aspx?source=2&series=NV.AGR.TOTL.ZS&country=
Zsarnóczai, J. Sándor – Zéman, Zoltán (2019): Output Value and Productivity of Agricultural Industry in Central-East Europe. Agricultural Economics, 65(4), 185–193. Online: https://doi.org/10.17221/128/2018-AGRICECON