„A büntetőhatalomban rejlő lehetőségek nem korlátlanok...” – gondolatok a családi kapcsolatok létesítésével visszaélés tényállásáról - Kanyuk, Petra Ágnes (Magyar Rendészet, 2019)
Hazánkban a 2013. július 1-jén hatályba lépett új Btk. rögzített először olyan tényállást, amely az érdekházasság, és azzal együtt egyéb, valótlan családi kapcsolatok létrehozását is büntetni rendeli. A kriminalizáció szükségességét a jogalkotó azzal indokolta, hogy az utóbbi időben gyakran merült fel, hogy magyar állampolgár harmadik országbeli személlyel történő házasságkötésére, illetve ilyen személyek között a családi kapcsolat létesítésére kizárólag a Magyarországon tartózkodás joga és az ehhez kapcsolódó egyéb jogosultságok megszerzése érdekében került sor. A migráció ilyen formája illegálisnak tekinthető, így az ilyen visszaélésekkel szembeni eredményes fellépés érdekében büntetőjogi védelem vált szükségessé. A tényállás elemeit, valamint a felhalmozott tapasztalatokat elemezve azonban alappal merül fel a kérdés: a jelenség tekintetében valóban helyes döntés a büntetőjogi eszköz igénybevétele?