Innovatív módszerek a közlekedésbiztonság erősítésére: Szituációs bűnmegelőzési és környezeti kriminológiai megközelítések - Krenner, József (Magyar Rendészet, 2026)
Bevezetés: A hazai városi környezetben a gyalogosok érintettségével bekövetkező személysérüléses közúti balesetek kockázatát döntően a csomóponti kialakítás, a láthatósági feltételek és a jellemző sebességszintek alakítják. Ezek a mechanizmusok a szakirodalomban és a gyakorlati tapasztalatokban külön-külön jól leírhatók, ugyanakkor a rendészeti eszköztárral összehangolt, mechanizmusalapú összegzés hiányos. A tanulmány ezt a hiátust kívánja pótolni. Célkitűzések: A magyarországi gyakorlatban alkalmazható, ok-okozati mechanizmusokra épülő beavatkozási készlet bemutatása a gyalogosok érintettségével bekövetkező személysérüléses közúti balesetek kockázatának mérséklésére. Módszertan: Mechanizmusorientált narratív áttekintés és bizonyítékösszegzés, elsődlegesen a 2010 utáni európai városi előtte–utána értékelésekre támaszkodva. A beavatkozásokat négy csoportba rendezi: (1) csomóponti és átkelőhelyi forgalomtechnika (tisztított látómező, rövidített átkelési távolságok, védett geometriák); (2) következetes sebesség-ellenőrzés, kiemelten az átlagsebesség-mérés; (3) jármű-technológiai megoldások – gyalogosfelismeréssel kombinált automatikus vészfékezés (AEB) és intelligens sebességtámogatás (ISA); (4) hatáskimutatás konfliktusindikátorokkal: time to collision – idő az ütközésig (TTC), valamint post-encroachment time – területelhagyás utáni idő (PET). Eredmények: A védett csomóponti geometriák, a rövidített átkelési távolságok és a direkt rálátás mérséklik a konfliktusgyakoriságot és a jellemző sebességszinteket. A vizuális sebességcsökkentő megoldások és a 30 km/h-s zónák tartósan alacsonyabb sebességválasztáshoz vezetnek. A transzparens, előre jelzett és következetes sebesség-ellenőrzés – különösen az átlagsebesség-mérés – a kiugró túllépéseket szorítja vissza. A járműoldali rendszerek (AEB, ISA) a tipikus észlelési-értelmezési hibák következményeit csökkentik. A konfliktusindikátorokkal végzett előtte–utána elemzések alkalmasak a beavatkozások korai, egyértelmű hatáskimutatására. Konklúzió: Az egyértelmű jelzések, az önmagyarázó és szabálykövetést kiváltó geometriák, valamint a következetes ellenőrzés egymást erősítve csökkentik a gyalogos részvételű baleseti kockázatot. A hatás nem egyetlen elemhez, hanem a helyszínspecifikus, következetesen alkalmazott kombinációhoz köthető. További feladat a konfliktusalapú előtte–utána vizsgálatok hazai kiterjesztése.