A rendészeti feladatokkal összefüggő egészségügyi sajátosságok katonai műveletekben - Anikó, Simon (Magyar Rendészet, 2025)
Bevezetés: Napjainkban a világ nemzetbiztonsági kihívásainak következtében a katonai műveletekben érintett szakterületek előtérbe kerülnek. A magas intenzitású harcérintkezésekkel összefüggő katonai döntéshozatal gyakorlati tapasztalatai folyamán, a rendészeti szakágat érintő speciális helyzetekben találkozhatunk az egészségügyre is kiterjedő közös feladatokkal. A katonai művelettervezésben a hadifoglyokkal történő aktivitás és a feladat szabályzása rendészeti vezetéssel valósul meg a harcparancs rendészeti mellékletének részletei alapján. Célkitűzések: A tanulmány célja, hogy bemutassa a hadifoglyok ellátásának rendészeti és egészségügyi összefüggéseit, valamint bizonyítsa a szakterületek közötti együttműködés szükségességét a művelettervezés kezdeti fázisától kezdve. Módszertan: A tanulmány elemzi a hadifogoly-ellátás doktrinális és etikai hátterét, valamint a különböző szakterületek, mint a civil-katonai kapcsolatok, jogi, rendészeti vagy egészségügyi együttműködését a katonai műveletek végrehajtása során. A vizsgálat kvalitatív kutatási módszereket alkalmaz, többek között szakirodalmi elemzést, doktrinális források analízisét, valamint nemzetközi gyakorlatok tapasztalatait dolgozza fel. Eredmények: A tervezési folyamatok tapasztalatainak elemzésével feltárt információk alapján megállapítható, hogy már a kezdeti tervezési fázisban a kollektív gondolkodás és az ellátási terv közös kidolgozása kell, hogy megvalósuljon. Ennek gyakorlati hiányában az együttműködés nem lehet eredményes. A civil-katonai kapcsolatok szerepe is jelentős hatással van a vizsgált folyamatra. A tanulmány rávilágít, hogy a hadifoglyok ellátása komplex feladat, amely a szakterületek közötti szoros együttműködést igényli. A tervezési folyamatok során kiemelt jelentőségű a kollektív gondolkodás és a közös ellátási terv kidolgozása. Ennek az összehangoltságnak a hiánya azonban a gyakorlatban gyakran előfordul, ami az együttműködés eredményességét veszélyezeti. Mindegyik szakterület a saját dimenziójára koncentrál, mégis közös a törekvés a katonai művelet végrehajtásának megkönnyítése és a műveleti célok elérése érdekében. Mivel a hadifogoly-ellátás speciális katonai szakismereteket követel meg, így szükségszerűen a hatáskörök és a feladatok delegálására van szükség. Ez a feladatspecifikus képesség bizonyos esetekben a szakágak közötti szakmai kapcsolatot erősíti. Konklúzió: Napjainkban több fegyveres konfliktus során, mint például az orosz–ukrán vagy az izraeli–iráni háború, kiemelt figyelemben részesül a hadifogoly-ellátás témaköre. Az utóbbi években, nemzetközi környezetben végrehajtott katonai gyakorlatok során releváns tapasztalatokat szerezhettünk a hadifogoly-ellátással összefüggő feladatokkal kapcsolatosan, aminek egy következő lépése lehet az ellátásban érintett szakterületek közös gyakorlaton történő feladat-végrehajtása a készségszintű begyakorlás céljából.